Per a l'edició del càntir de l'any 2022 s'ha escollit com a autora una de les arquitectes i dissenyadores de producte més importants del país: la Carme Pinós. També és la primera dona a qui se li ha encarregat el disseny des que el Museu del Càntir d'Argentona va iniciar el 2017 la nova sèrie de càntirs d'autor, que tant d’èxit està tenint. Un èxit fins i tot a nivell internacional, com ho demostra el fet que aquests dissenys, en poc temps, hagin estat exposats a Düsseldorf, Madrid i Milà.
El càntir que proposa Pinós és funcional, permetent la seva funció de contenir i beure l'aigua, i també la capacitat natural de mantenir l'aigua fresca al seu interior. Es tracta d'un càntir rústic (sense envernissar), d'una gran elegància que, a més, ens suggereix el cos d'una dona. Està acabat amb fang vermell, tan propi de la nostra terrissa, alhora que té alguns elements en blanc que li donen un bonic contrast amb el vermell de l'argila, com la petita franja a la base, l'interior de la nansa i la part superior de l'atuell. Com ja va fer l'André Ricard el 2020, aquest model tampoc té broc ni galet, atès que dos orificis al cos del càntir fan la funció d'emplenar i buidar l'atuell.
En la roda de premsa de presentació, Carme Pinós va explicar el procés creatiu per arribar a un resultat que captiva: “Vaig pensar en quin lloc tindria sentit un càntir i vaig imaginar-me una festa campestre. Tots anem amb un platet amb menjar, segurament amb una copeta de vi a l'altra mà, però en un moment determinat tens ganes d'aigua i vaig pensar ‘¿per què no un càntir?’ Però això només tindria sentit si el càntir es pogués agafar amb una sola mà”. I estirant aquesta idea i fent que complís tots els requisits per ser considerat un càntir, Pinós va arribar a aquest resultat, del que anomena un “càntir contemporani” i “molt cuco”.
Arquitecta multipremiada
Carme Pinós (Barcelona, 1954) va assolir el reconeixement internacional al costat d'Enric Miralles, amb projectes com el cementiri d'Igualada (1991), i després va fundar el seu propi estudi. Ha donat classes a la Kunstakademie de Düsseldorf, la Columbia University de NY o la Harvard University. Entre els seus projectes recents destaquen les Oficines Cube I i Cube II a Guadalajara (Mèxic), l'Edifici de Departaments de la Universitat d'Econòmiques de Viena, el CaixaForum de Saragossa o el conjunt de la plaça de la Gardunya, l'Escola Massana i la façana posterior del mercat de la Boqueria a Barcelona.
Entre els molts premis que ha rebut, cal destacar el Premio Nacional de Arquitectura 2021 per la seva potència creadora, el Premi Nacional d'Arquitectura de la Generalitat de Catalunya per la seva trajectòria o el Premi Ciutat de Barcelona. Recentment, ha estat guardonada amb el prestigiós Arnold W. Brunner Memorial Prize 2022, principal guardó de l'American Academy of Arts and Letters.
A la venda el dia 1 de juliol a la Fira Argillà Argentona
Com en els darrers anys, se'n farà una edició limitada a 3.000 exemplars, numerats un per un a la base. El càntir fa 29 cm d'alçada, 16 d'amplada i 8 de fondària i es podrà adquirir a partir del dia 1 de juliol a la mateixa Fira Argillà Argentona i al Museu del Càntir d'Argentona.
La coordinació de tot el procés de disseny i producció del càntir ha anat a càrrec de Quim Larrea, mentre que els motlles per a la colada han estat obra de José Luís Osuna. La producció en ceràmica ha estat obra de José Antonio Gómez, ceramista de Caldes de Montbui.
Podeu consultar tota la informació de la fira de ceràmica Argillà Argentona a www.argilla.cat